НЕГАТИВНА ОЦІНКА ЯК ЗАСІБ ІНТЕРПРЕТАЦІЇ ГЕНДЕРНИХ СТЕРЕОТИПІВ - МАРЧУК, Л. М.; ЖУРЕНКО, Я. В. (АКАДЕМІЧНІ СТУДІЇ. СЕРІЯ «ГУМАНІТАРНІ НАУКИ», 2022)
Актуальність дослідження зумовлюється загальною спрямованістю сучасної лінгвістики на інтеграцію лінгво- культурологічного підходу, необхідністю більш детального та глибокого опису гендерно маркованої лексики, яка є унікальним фрагментом мовної картини світу в плані семантичного наповнення та культурологічного значення. Обрана проблематика в лінгвістиці на сьогодні є ще досить недостатньо дослідженим явищем, і гендерні ознаки мовної картини світу не завжди є очевидними, однак перехід мовознавства до нової наукової парадигми, для якої визначальним є людський чинник і особистість мовця як такого, зобов’язує мовознавців розширювати свої погляди на поліфункційність засобів мови у світлі гендерного феномена. Наявність тих чи тих характеристик, що є більш властивими для осіб чоловічої/жіночої статі саме в українській культурі, зумовлюється специфічними історичними, етнічними, культурними чинниками, під впливом яких формувалось уявлення про чоловічу/жіночу стать у різних соціумах. Гендер не є мовною категорією, однак, зважаючи на те, що дихотомія статей змодельована суспільством та культурою і віддзеркалена у мові, то його зміст може бути розкритий шляхом аналізу мовних явищ, що пояснює актуальність лінгвістичної компетенції для вивчення культурної репрезентації статі. таким чином, одиниці мови, у семантиці яких вичленовується компонент «стать», можуть бути проаналізовані на засадах гендерного підходу. Тому цілком можлива кваліфікація лексичних значень слів, що виражають екзистенційний статус особистості і визначення, як відображається в самій інтерпретації лексичного значення гендерне уявлення про природну даність. Зміна поглядів на роль чоловіка/жінки в суспільстві спричинала і певну деформацію гендерних стереотипів, які набувають більше негативного ніж позитивного оцінного значення. Саме вербалізацію негативної оцінки в текстах сучасної української художньої літератури, що демонструють опис гендерних стереотипів, ми аналізували у дослідженні, будуючи градаційну картину світу.